ТЕЛК - УЖАС
ТЕЛК - УЖАС
Преди два дни дъщеря ми, която навърши 16 г. беше на преосвидетелстване на ТЕЛК, няма да коментирам намалените 30% нетрудоспособност, изведнъж детето "оздравя" толкова много, но ме възмути диагнозата, която никой лекар за тези 16 години не беше и споменавал, та искам да знам как се обжалва решението на ТЕЛК, и има ли смисъл.
Съд за лекарите-престъпници!
Как и къде?
Новата наредба за експертиза на работоспособността
Уважаеми читатели,
Преди две години Център за независим живот – София издаде сборника "Как и къде?" със събрани и цитирани онези често от различни законови актове, които имат отношение към правата и придобивките на хората с увреждания, придружени с подробни обяснения. Тази книжка беше необходима и естествено намери радушен прием – множество хора бяха споделяли с нас, че не са достатъчно информирани за правата, които им дава тяхното увреждане, за начините да потърсят и защитят тези права, за отговорните в съответните случаи институции, за действащите у нас закони.
Сравнително малкият тираж на "Как и къде?" бе изчерпан бързо, а вие продължавате да го търсите. Ние пък започнахме да търсим начини за увеличаване на тиража и второ издание.
Междувременно нормативната уредба, която засяга пряко хората с увреждания, претърпя сериозни промени. Приет беше изцяло нов Кодекс на задължителното обществено осигуряване, който замени досегашната уредба за пенсиите. Имаме и нова Наредба за експертизата на работоспособността, която промени начина на категоризиране на инвалидността. Утвърдени бяха нови законодателни решения в образованието, здравеопазването, архитектурната среда. А съвсем наскоро бе променен и основният закон за хората с увреждания – Законът за защита, рехабилитация и социална интеграция на инвалидите.
Всичко това ни накара да се откажем от допечатване на стария сборник и да се заемем с едно ново, второ издание на "Как и къде?", което да даде отговор на многобройните ви въпроси и потребности от гледна точка на актуалната нормативна уредба. Предпочетохме този път да разделим материята на седем брошури, всяка от които да представи различните права и възможности на хората с увреждания, за да можете по-лесно да намерите търсената от вас информация. Книжката в ръцете ви е част от тази поредица.
Надяваме се, че тя ще ви бъде полезна!
Глава I
РАЗЛИКИТЕ МЕЖДУ НОВАТА НАРЕДБА ЗА ОЦЕНКА НА РАБОТОСПОСОБНОСТТА И СТАРИТЕ НОРМАТИВНИ ТЕКСТОВЕ
В ДВ, бр. 61 от 25 юли 2000 г., бе обнародвана Наредба за експертиза на работоспособността (НЕР), която замени досега действащата Наредба №36 за експертизата на трайната нетрудоспособност (Н №36). Основната разлика между двете наредби е различната методика, по която става оценката на степента на увреждане. При старата уредба хората бяха обособени в три групи - първа, втора и трета - съответстващи на различните им възможности да се трудят.
В чл. 52 се казваше: „Първа група инвалидност се определя на лица, които поради здравословното си състояние са загубили напълно трудоспособността си за какъвто и да било труд".
Новата наредба определя проценти на загубена работоспособност, като за сравнение се вземат способностите на здравия човек - преди да получи увреждането. По този начин увреждането може да варира от 1 до 100%.
Тук е важно да се отбележат две неща. За да получи „статут" на човек с трайно увреждане, необходимо е лицето да има над 50% загубена работоспособност. Ако процентите са под 50, то човек не може да ползва никакви социални придобивки - независимо от дефицита - и на практика е изключен от всички интеграционни мерки.
Важно е да се знаят и приравняванията, които наредбата направи за онези хора, които са се явили пред териториално-експертните лекарски комисии (ТЕЛК) при действието на старата наредба и са получили група инвалидност.
Които тогава имаха същата абревиатура, но се наричаха „трудово-експертни".
Съгласно § 2 от Преходните и заключителни разпоредби на НЕР:
„Определените групи инвалидност до влизането в сила на наредбата се приравняват към следните проценти на загубената работоспособност:
1. първа група инвалидност - над 90 на сто;
2. втора група инвалидност - от 71 до 90 на сто;
3. трета група инвалидност - от 50 до 70 на сто".
Както се вижда, определените в миналото групи автоматично се приравняват на проценти. Сегашната нормативна уредба не прави разлика между процентите в една категория - т.е. все едно е дали човек с определена втора група инвалидност е 75 или 85 процента неработоспособен. Тук е мястото да отговорим на най-често срещания въпрос: „Имам пожизнено решение на ТЕЛК с определена група инвалидност! Трябва ли да се явявам отново пред комисията, за да ми се определят проценти?". Отговорът на този въпрос е - не, не е необходимо, доколкото получаването на пенсия и социални придобивки ще продължи, като групата ще бъде автоматично приравнена към посочените по-горе проценти. Съвсем друг е въпросът, ако имате забрана за труд във вашето решение или смятате, че състоянието ви се е влошило и трябва да ви бъдат определени по-високи проценти. В този случай е добре да пуснете молба за ново явяване пред ТЕЛК.
Друга особеност на НЕР е, че тя събра законовата уредба и едновременно урежда както материята за трайната нетрудоспособност (инвалидност), така и временната нетрудоспособност - болнични листове за болест, санаториално-курортно лечение, раждане, гледане на болен член на семейството и пр. Издаването на тези болнични листове, както и трайното увреждане (инвалидността) също са осигурителни събития, но поради спецификата на настоящата брошура няма да бъдат разгледани. Тези, които се интересуват от тази материя, ще препратим към чл. 44 - 90 от НЕР.
Накратко, с това се изчерпва взаимосвързаността между старата Наредба №36 и НЕР - и вече можем да преминем към разглеждане на новата уредба.
Глава II
ОРГАНИЗАЦИЯ НА ДЕЙНОСТТА ПО ОЦЕНКА НА УВРЕЖДАНЕТО
Експертизата на трайната неработоспособност се осъществява от ТЕЛК и Националната експертна лекарска комисия (НЕЛК) -според чл. 15, ал. 2 от Кодекса за задължително обществено осигуряване (КЗОО). Цялостният контрол върху експертизата е възложен на Министерството на здравеопазването и на Националния осигурителен институт (чл. 14 от КЗОО). Тук е задължително да направим ясно разграничение между временна и трайна неработоспособност. Временната неработоспособност е болест. При нея човек отива при личния си лекар, получава необходимите му лекарства и може да му бъде предписано лечение вкъщи. Временната неработоспособност винаги приключва с оздравяването на човека и обикновено трае не повече от шест месеца. Трайната неработоспособност е увреждане. При нея възможността за възстановяване или е напълно загубена, или е поставена под въпрос за много по-продължителен период, който не може да е по-малък от една година. Ето защо при трайната нетрудоспособност вече се говори за инвалидизиране на човека с всички произтичащи от това последици.
При определяне степента на трайно загубената работоспособност, правомощията на лекуващите органи са различни. Тези правомощия зависят от компетентността на съответните органи.
В определянето степента на увреждане вземат участие:
• Лекуващият лекар или стоматолог (СР);
• Лекарската консултативна комисия (ЛКК);
• Териториално-експертната лекарска комисия (ТЕЛК);
• Картотеката на медицинските експертни досиета (КМЕД);
• Националната експертна лекарска комисия (НЕЛК).
Нека видим как започва процедурата и какви са правомощията на всеки един от тези медицински органи.
1. СР - това е нашият лекуващ лекар, който ни предписва лекарства и ни разрешава ползването на болнични. Когато личният ни лекар прецени, че има данни за трайно настъпила загуба на работоспособността, той ни насочва за преглед към ЛКК (чл. 5 от НЕР). Пак той подготвя необходимите документи и вписва своето становище в личния ни амбулаторен картон (ЛАК).
2. ЛКК са комисиите, които извършват последващите изследвания и насочват заболелия към ТЕЛК. ЛКК задължително насочват към ТЕЛК в следните случаи:
• след изтичане на 6 месеца непрекъснат отпуск поради временна неработоспособност;
• преди изтичане на 6-месечния отпуск, ако има признаци за настъпила трайна неработоспособност;
• когато лицето е ползвало 12 месеца отпуск за временна неработоспособност с прекъсване в две предходни години и в годината на боледуването;
• когато лицето е трудоустроявано от ЛКК в продължение на 2години и работоспособността му не е възстановена;
• когато лицето е станало неработоспособно за работата, на която е трудоустроено от ЛКК.
Когато установят някое от тези обстоятелства, ЛКК попълват протокол и документи по образец, при необходимост назначават допълнителни изследвания и изпращат заболелия към органите на ТЕЛК.
Важно! Ако човекът (болният) пожелае, ЛКК задължително го насочва към ТЕЛК, дори да не смята това за необходимо (чл. 10, ал. 4 от НЕР). В този случай в протокола се отбелязва особеното мнение на ЛКК .
3. ТЕЛК са органите, които издават решение, с което се определя процентът трай но загубена работоспособност. Подробностите за процедурата, по която става това, ще разгледаме в следващата глава.
4. КМЕД са местата, където се подават молбите за явяване пред ТЕЛК и където се съхранява цялата налична медицинска документация на човека. Експертите на КМЕД имат задължението за своевременното придвижване на документацията и за проверка на решенията на ТЕЛК. Тези от тях, които са обжалвани, отиват в НЕЛК, а необжалваните след изтичане на 14-дневен срок получават печат „няма основание за обжалване" и влизат в сила.
5. НЕЛК - чрез своите специализирани състави - разглежда обжалваните решения на ТЕЛК и се произнася по основателността на жалбата. В своята дейност органите на НЕЛК могат да назначават допълнителни изследвания и да търсят мнението на научно-изследователски институти и национални консултанти. При особено спорни случаи НЕЛК може да свика експертен съвет, в който участват председателите на специализираните състави. НЕЛК може да потвърди решението на ТЕЛК, да го отмени и да го върне за ново разглеждане или направо сама да постанови ново решение.
Националният център по здравна информация към Министерството на здравеопазването обработва данните от експертните решения на ТЕЛК и НЕЛК и предоставя информацията на Министерството на здравеопазването и на Националния осигурителен институт, които, както вече стана дума, осъществяват цялостния методичен контрол върху експертизата.
Глава III
ПРОЦЕДУРА ПО ПОЛУЧАВАНЕ НА ТЕЛК-РЕШЕНИЕ
И така, увреждането е станало факт (то може да е в резултат на вродено заболяване, трудова злополука, общо заболяване и прочие - все събития, които никой не може да предвиди и избегне). Получили сме направление от личния си лекар, минали сме през ЛКК, която ни е препратила към ТЕЛК с препоръка за трайна неработоспособност. Определена ни е дата за явяване и списък с необходимите изследвания, които трябва да ни бъдат направени.
ТЕЛК може да вземе решение и без преглед на лицето, а само по документи, когато:
• има сключени спогодби с други страни, в които е установен такъв ред;
• при посмъртно освидетелстване и предсрочно преосвидетелстване за влошено състояние, когато лицето е подало молба в КМЕД приживе или е подлежало на редовно преосвидетелстване за получаване на пенсия;
• когато лицето, редовно призовано, откаже да се яви за освидетелстване, с изключение на случаите, при които по здравословни причини не може да ръководи постъпките си и да отговаря за тях;
• при продължително (над 2 месеца) лечение в чужбина с разрешение на Комисията за лечение в чужбина (чл. 19 от НЕР) .
ТЕЛК е длъжна да се произнесе в 40-дневен срок (забавянето по независещи от вас причини би било нарушение на НЕР). Явяването пред ТЕЛК става по местожителство на постоянния адрес на човека, което се доказва с документ за самоличност. Изключение се прави, ако човекът е бил на продължително лечение (повече от 30 дни) в болнично или домашно заведение, извън постоянното си местожителство. В този случай явяването му пред ТЕЛК става в района, в който той е лежащо болен.
Ако човекът не може самостоятелно да отиде в ТЕЛК (неподвижен на легло), то комисията трябва да дойде на домашно посещение при него. В този случай пътните разходи за командировката на експертите на ТЕЛК са за сметка на общината, в която човекът има постоянен адрес (чл. 12 и 13 от НЕР).
ТЕЛК заседава в състав от трима души лекари , които вземат решенията си единодушно.
Председател и двама членове.
При подписване на някой от членовете „с особено мнение", решението задължително се изпраща за проверка в НЕЛК. В своята дейност ТЕЛК може да ползва консултативната помощ и на други специалисти: психолози, социални работници, специалисти по трудова медицина и др. (чл. 16 от НЕР).
Което, за съжаление, е много рядка практика.
При самия медицински преглед участват само лекари.
1. Същност на експертизата на трайната неработоспособност.
При прегледа на човека, ТЕЛК задължително трябва да установи:
• степента на трайно намалената или загубена работоспособност в проценти спрямо здравия човек;
• потребността от чужда помощ и за какъв срок;
• срока на инвалидността и датата, на която изтича определеният срок на инвалидност;
• началната дата на трайно намалената или загубена работоспособност (дата на инвалидизиране);
• причинната връзка между увреждането (смъртта) и трудовата злополука, условията на труд, при които е работило освидетелстваното лице, включително и при военна и гражданска инвалидност;
• противопоказните условия на труд (чл. 91 от НЕР).
Критериите за оценка са еднакви, независимо какъв е поводът за явяване пред ТЕЛК - получаване на пенсия, социално подпомагане, данъчни облекчения и пр. Това е така, защото цялата методика е основана върху медицинските изследвания, определянето на диагноза (анамнеза) и върху „задълбочен клиничен преглед, насочени лабораторни и функционални изследвания и данните от наличната медицинска документация, даващи представа за функционалното състояние на заболелия орган и организма като цяло" (чл. 92 от НЕР).
Самата процедура е свързана с диагностицираме на всички налични функционални заболявания на човека и тяхното определяне в проценти загубена работоспособност. В Приложение №1 към НЕР са дадени обширни списъци с видове заболявания, всяко от което води до съответен процент загуба на работоспособност. Понякога процентите са посочени в граници „от - до" и ТЕЛК определя долния или горния праг на процента. Сборът от всички проценти се преизчислява по сложна математическа формула, в резултат на което се получават проценти загубена работоспособност. Процентът не може да бъде по-висок от 100, т.е. при наличието на множество тежки увреждания ТЕЛК определя максималния процент.
Определението говори само за себе си. Точно затова на уврежданията в нашата страна се гледа само като на медицински проблем и водещите специалисти са лекари. При социалния модел за оценка на уврежданията се търсят компенсаторните механизми, помощните средства и допълнителните потребности, които трябва да бъдат задоволени, за да може човекът с увреждане максимално да компенсира наличния дефицит и да бъде интегриран отново в обществото и своята нормална среда. При социалния подход, комисията за оценка представлява мултидисциплинарен екип, в който, разбира се, участва и лекар, но неговото мнение се отнася само до медицинската страна (диагнозата). Социалните потребности и компенсаторните механизми се определят от други специалисти - социален работник, психолог, специалист по достъпност и пр. - според конкретните потребности и възможности на човека, отчитайки на първо място неговите предпочитания .
За хората с тежка степен на увреждане ТЕЛК се произнася и по необходимостта от чужда помощ. Чуждата помощ се използва за подпомагане на битовото обслужване, помощ при самостоятелно придвижване, помощ при упражняване на трудова дейност и задоволяване на културни потребност и пр. (чл. 98 от НЕР).
Сроковете, за които се издава решението на ТЕЛК, са най-различни и зависят от състоянието на човека, от динамиката на увреждането и от възможностите за рехабилитация и възстановяване на работоспособността. Те са в границите от една до три години. Някои увреждания са дефинитивни - т.е. при тях не се очаква възстановяване на работоспособността. В такива случаи решението се издава пожизнено.
Такива са онези заболявания, които са посочени със знак "*" в Приложение N° 1 към НЕР.
В решението ТЕЛК определя и противопоказните условия за труд. Противопоказни могат да бъдат само такива условия, при които изпълнението на трудовите задължения би довело до влошаване на здравословното състояние и задълбочаване на увреждането. Ето защо не може да се твърди, че съществуват „общо неподходящи условия" - задължение на комисията е да определи кои конкретни дейности са противопоказни, а не да дава общи формулировки.
Повече за определяне датата на инвалидизиране, причинната връзка и други особености на процедурата можете да прочетете в текста на НЕР, който е приложен в края на тази брошура. Ако имате съмнения, че нещо във вашето решение не е отразено коректно, веднага се консултирайте със специалист.
Датата на инвалидизиране и причинната връзка могат да бъдат от съществено значение за отпускането на пенсия. Така например, правото на пенсия се поражда от датата на инвалидизиране, която често е предхождаща датата на издаване на самото решение от ТЕЛК. Ето защо внимателно проверете дали коректно е отразен началният период, в който е започнало вашето увреждане. Причинната връзка има значение, когато имате право да получите пенсия за трудова злополука или професионално заболяване. Ако не ви бъде призната причинна връзка - че изпълняваната работа е довела до трудова злополука, респективно професионално заболяване - то вие няма да можете да получите такава пенсия за инвалидност .
2. Правна същност на решението на ТЕЛК
В България решенията на ТЕЛК обхващат всички аспекти от оценката на човека с увреждане (медицински, социални, икономически) и до голяма степен предопределят неговата съдба. Решението определя:
• медицинската диагноза и съответно вида на увреждането;
• процента загубена работоспособност;
• правото на пенсия;
• правото да се получат помощно-технически средства;
• необходимостга от трудоустрояване;
• правото на социални помощи;
• правото да се ползват някои интеграционни услуги по Закона за защита, рехабилитация и социална интеграция на инвалидите;
Такива са, например, помощта за преустройство на жилище, помощта за внос на лично моторно превозно средство (ЛМПС), добавките за придружители на лица с увредено зрение и преводачи на лица с увреден слух и прочие .
• правото на данъчни облекчения и пр.
Както се вижда, решението на ТЕЛК засяга широк спектър от медицински, социални, данъчни и прочие аспекти. Това потвърждава необходимостта съставът на комисиите да бъде съставен от различни специалисти, а оценката да не се подчинява само на медицински критерии. В противен случай, когато съставът на комисията е само от лекари, основна се оказва медицинската диагноза, а най-важният проблем - мерките за социална интеграция - остава недокоснат и нерешен.
Глава IV
ОБЖАЛВАНЕ РЕШЕНИЯТА НА ТЕЛК
Решенията на ТЕЛК са индивидуални административни актове и, както вече видяхме, пораждат редица права и задължения. Като такива, те могат да се обжалват както по административен ред (пред НЕЛК), така и по съдебен ред (пред съответния окръжен съд). От момента, в който влязат в сила ( т.е. станат необжалваеми), те са задължителни за всички лица, органи и организации в страната (чл. 17 от КЗОО). При действието на старата Н N236 съществуваше спор дали е възможно да се обжалват решенията на НЕЛК по съдебен път.
Тези спорове бяха породени от действието на чл. 29а на Н N° 36, според който „Решенията на ЦТЕЛК са окончателни". Но дори тази категорична формулировка не може да заобиколи общия принцип, че всички административни актове, с изключение на тези, които са изрично изключени със закон, подлежат на съдебно обжалване. Доколкото наредбата не е закон, то чл. 29а се явяваше незаконосъобразен и съдилищата приемаха за разглеждане жалби срещу решения на ТЕЛК и ЦТЕЛК .
Сега вече е ясно - ако не сте доволни от своето решение, можете да го обжалвате, включително и като търсите защита от съда.
1. Обжалване по административен път - решението на ТЕЛК се обжалва пред НЕЛК. Жалбата в свободен текст се подава чрез КМЕД и в нея трябва да укажете в какво точно се състои неправомерността на вашето решение. Можете да обжалвате всичко -процента загубена работоспособност, потребността от чужда помощ, срока на инвалидизиране, датата на инвалидизиране, причинната връзка и противопоказните условия на труд. Жалбата се подава в 14-дневен срок от получаване на решението на ТЕЛК. По нея не се дължат никакви такси. КМЕД е длъжна още на следващия ден да изпрати жалбата със съпътстващата я документация в НЕЛК (чл. 38, ал. 1 от НЕР).
НЕЛК е длъжна да се произнесе по обжалваното решение в 45-дневен срок от постъпване на медицинската документация (чл. 27 от НЕР). Ако са необходими допълнителни изследвания, срокът започва да тече, след като те бъдат извършени. По изключение, НЕЛК може да се произнесе и по наличните документи, без да извършва нови изследвания. Важно! Ако комисията ви е назначила да си направите нови изследвания, а вие откажете да се явите на преглед, жалбата ви не се разглежда (чл. 29, ал. 2 от НЕР).
В решението си НЕЛК задължително се произнася по всички съществени елементи на решението на ТЕЛК, без значение дали точно те са били обжалвани. Независимо дали ще потвърди решението на ТЕЛК, дали ще го върне за преразглеждане или директно ще издаде ново, НЕЛК е длъжна или да ви даде своето решение лично, на ръка, или да ви го изпрати по пощата с писмо с обратна разписка. Това е особено важно условие, тъй като от датата на получаване на писмото за вас е налице възможността да обжалвате решението и по съдебен ред.
2. Обжалване решенията на НЕЛК пред съда
Когато човек е недоволен от действията на администрацията, той може да потърси защита на своите права и по съдебен път, колкото и да е неприятно да се ангажира със съдебна процедура.
Поради изключителното значение на решенията, които издават ТЕЛК и НЕЛК, и поради тяхното влияние върху правата, които придобиват хората с увреждания, законът е предвидил възможността да бъдат обжалвани в съда.
Жалбата се подава в 14-дневен срок от получаване на решението на НЕЛК пред съответния окръжен съд във вашия град (окръг). Жалбата се подава чрез НЕЛК - това означава, че не се внася директно в съда, а вие я подавате до НЕЛК, която е длъжна в тридневен срок да я изпрати на съда. Важно! При подаване на жалбата задължително вземете входящ номер за нея. По този начин вие удостоверявате спазването на сроковете, а също така максимално се гарантирате, че жалбата „няма да се загуби". Ако НЕЛК не подаде в срок жалбата ви в съда, по ваше настояване съдът ще я изиска служебно .
Жалбата се разглежда по реда на Закона за административното производство в открито съдебно заседание с трима съдии и участие на прокурор.
Задължително е да потърсите помощ от адвокат или друг компетентен юридически съветник, а тук ще ви дадем няколко съвета и препоръки.
2.1 За подаване на жалбата дължите съдебна такса в размерна 10 (десет) лева. Не е необходимо да я внасяте веднага. Това можете да направите и когато жалбата ви пристигне в съда. Самият съд ще ви изпрати уведомление, че трябва да я внесете в седемдневен срок.
2.2 По делото неизбежно ще направите разходи за адвокатска помощ и евентуално за съдебна експертиза. Не забравяйте за възможността да се освободите от такси, ако имате нисък доход.
Тази възможност е подробно разгледана в една от предишните ни брошури - „Данъчни облекчения и стимули за хора с увреждания" .
2.3 Не разчитайте делото да приключи бързо. Административните производства са едни от най-бавните и продължителни, защото често са свързани с тежки и сложни експертизи. Дори и да спечелите, респективно загубите делото, не забравяйте, че то може да бъде обжалвано пред по-горна съдебна инстанция.
2.4 И най-важното: докато продължава делото, вашето решение не е влязло в сила. Това означава, че няма да получавате пенсия, нямате право на помощно-технически средства, нямате право на социални придобивки.
Което много често се явява пагубно за човека с увреждане (особено невъзможността да получава пенсия) и води до нежелание да се водят съдебни дела. Необходимо е да се помисли за по-добро законодателно решение по въпроса .
От казаното дотук се вижда, че решението за или против съдебното обжалване на решенията на НЕЛК трябва да се вземе след сериозна консултация с юрист и като се отчетат всички неблагоприятни последици. Но във всички случаи, когато смятате, че правата ви са нарушени, трябва да намерите начин да потърсите тяхната защита.
Глава V
НЯКОИ ВЪПРОСИ ОТ ПРАКТИКАТА
Тук ще се опитаме да отговорим на някои от най-често задаваните от вас въпроси, свързани с получаването и използването на експертното решение. Това са практически казуси, които често намират нееднозначни решения, но ние ще се опитаме да ви ги представим от гледна точка на реалното законово положение.
1. „Добре ли е да се явя на ТЕЛК? Няма ли това по някакъв начин да ме ощети?"
Явяването на ТЕЛК е една ваша правна възможност, която вие можете да изберете да ползвате или не. Никой не може насила да ви накара да се явите на преглед, но получаването на ТЕЛК-решение е свързано с редица права и облекчения за вас. Нещо повече - ако получите право на пенсия за инвалидност, ще можете да добавите тази пенсия към размера на получаваната от вас заплата. Така че явяването пред ТЕЛК не може да ви навреди, като изключим неприятните моменти, свързани с чакането по опашки и извършването на редица процедури.
2. „Получих решение на ТЕЛК. Трябва ли да го покажа на работодателя си и няма ли да загубя работата си?"
Това е най-трудният въпрос. Много често в решението на ТЕЛК изрично се записва, че човекът може да работи сегашната си работа при съответно намалено работно време или облекчени условия на труд. В този случай той не само не е заплашен от уволнение, но дори попада под закрилата на закона като трудоустроен (чл. 333 от Кодекса на труда). За неговото съкращение се изисква изричното съгласие на Инспекцията по труда и мнението на ТЕЛК, което го прави по-защитен от работниците без увреждане.
Възможно е обаче сегашната ви работа наистина да не е подходяща за здравословното ви състояние. В този случай работодателят е длъжен да ви премести на подходяща работа, ако има такава в предприятието, и едва след това, ако подходящо място не се намери, да прекрати трудовия ви договор по здравословни причини. Сами разбирате, че и без решението на ТЕЛК рано или късно ще си проличи затруднението или невъзможността ви да се справяте с поставените ви задачи. Така че и в тоя случай показването на решението не вреди - иначе рискувате да ви уволнят просто поради баналното „несправяне с работата".
Колкото до задължението да „кажете" за решението от ТЕЛК на работодателя си, то ако не го направите, не ви грози санкция, но за сметка на това няма да можете да ползвате правата си. Единственото, което не трябва да правите, е да попълвате декларация, в която да твърдите, че нямате увреждане и противопоказни на работата ви заболявания.
3. „Получих решение на ТЕЛК с определени 40% загубена работоспособност. Какви са моите права?"
Както вече стана дума, почти нямате такива - няма да получавате пенсия, нито пък социални придобивки. Можете обаче да се ползвате с известна защита от Кодекса на труда, а така също, ако естеството на увреждането ви го налага, да получите помощ-но-техническо средство. 4. „В решението ми пише „негоден за всякакъв вид труд", а аз искам да работя! Какво да направя?"
Това е една често срещана в миналото формулировка, която е абсолютно незаконна. Правото на труд е конституционно гарантирано и защитено и никой не може да ви го отнеме с един административен акт. Нещо повече, по дефиниция няма човек, който да не може да работи нищо. Друг е въпросът колко запазени са способностите му, какви помощно-технически средства и инженерни решения са необходими за осигуряване логистиката на неговата работа и как да упражни запазения си умствен потенциал. Един от най-големите физици на всички времена, Стивън Хокинс, е човек с изключително тежко увреждане. Подобни ретроградни определения за „работоспособност" идват по инерция от отменената Н №36, в която наистина получаването на първа група беше обвързано императивно със забраната за работа. В сегашната НЕР няма такова изискване. Нещо повече -както вече видяхме, хората с трайни и необратими състояния, при които не се очаква развитие на увреждането, могат „да работят според възможностите и квалификацията си". Затова няма нищо страшно, ако един човек на инвалидна количка, който по медицинските критерии за оценка е 100% неработоспособен, по социалните критерии и наличните възможности е годен да се труди на много места. Каквито случаи стават все по-чести на практика.
5. „В Бюрото по труда отказаха да ме регистрират, тъй като нямали подходяща работа за мен и съм бил „инвалид"! Какво да направя?"
Това също е често срещано нарушение. Никое бюро по труда (БТ) няма право да ви откаже регистрация под предлог, че не можете да работите или пък няма да могат да ви намерят подходяща работа. Бюрата по труда предлагат комплекс от услуги (в това число преквалификации и обучения) и вие имате право да ги ползвате при търсене на работа. При наемането ви чрез БТ на работа, работдателят ви ще получи паричен стимул, поради което и за вас, и за него е от изключително значение да сте се регистрирали. Затова настоявайте за вашите права, а при необходимост обжалвайте отказа да бъдете регистрирани пред ръководителя на бюрото по труда или потърсете компетентна юридическа помощ.
6. „Срокът на ТЕЛК-решението ми изтече, а още не са ме викнали на ново явяване пред комисията! Какво да направя?Ще продължа ли да получавам пенсия?"
По принцип хората получават съобщение за повторно явяване пред ТЕЛК около два месеца преди изтичането на решението им. Това се прави именно с цел да се получи застъпване в сроковете на старото и новото решение и оттам да няма прекъсване на пенсията. Понякога обаче съобщението не идва. Това може да се дължи както на пропуск, така и на загубване по пощите или други организационни неуредици. Няма нищо лошо, ако вие сам се поинтересувате кога трябва да се явите и при необходимост подадете нова молба. Ако ТЕЛК-решението ви е изтекло, вашата пенсия ще бъде спряна до получаване на новото. Неслучайно сроковете за произнасяне от органите на ТЕЛК са кратки, за да не бъде оставен човекът без средства за съществуване. За съжаление, поради големия брой инвалидизирани хора в България и недотам добрата организация на работа, може да се получи и по-сериозно забавяне.
Важно е да знаете - ако ТЕЛК потвърди вашето увреждане и ви издаде ново ТЕЛК-решение, вие ще получите със задна дата всички неизплатени пенсии. Или иначе казано - ако първото ви решение е изтекло в края на август, а новото се получи в края на декември, то в края на декември вие ще получите наведнъж пенсията за месеците от август до декември.
b>Глава VI
ЕКСПЕРТИЗА НА ДЕЦА ДО 16-ГОДИШНА ВЪЗРАСТ
С приемането на Наредба №19 от 3 октомври 2000 г. (ДВ бр. 84 от 13 октомври 2000 г.) за експертизата на инвалидността при децата до 16-годишна възраст (Н №219), се въведоха нови критерии, които определят механизма за оценка на детските увреждания. По своята същност тя е много близка до системата, която въвежда ТЕЛК за хората над 16-годишна възраст. Тук ще се спрем само на най-важните особености, а така също и какви права могат да ползват родителите на деца с увреждания. За ваше улеснение като приложение сме дали целия текст на Наредба №19.
Особености при експертизата на детското увреждане.
1.1. Както и при възрастните, оценката на уврежданията при децата се извършва в проценти. Разбира се, тук приравняването не може да бъде към процент загубена работоспособност, поради невъзможността на децата да полагат труд. Ето защо Н N219отчита ограничението на възможността детето да се адаптира към средата, в която живее - т.нар. социална адаптация (чл. 1,ал. 1 от Н №19).
1.2. Органите, които извършват експертизата при децата, се наричат съответно Районни експертни лекарско-консултативни комисии (РЕЛКК) и Централна експертна лекарско-консултативна комисия (ЦЕЛКК), която осъществява контрол над решенията на РЕЛКК.
1.3. В заседанията си РЕЛКК задължително трябва да привлече като консултант експерт от отдела за закрила на детето при общинската служба за социално подпомагане, а така също може да търси помощта на детски психолози, педагози, социални работници и други специалисти.
1.4. Процедурата е подобна на тази при явяването на ТЕЛК. Тя започва с молба от единия родител, подадена до РЕЛКК чрез КМЕД. Срокът за издаване на решение от РЕЛКК по постъпилото искане за експертиза е 30-дневен от датата на постъпване на всички документи. РЕЛКК се произнася по:
• степента на трайно ограничената или загубена възможност за социална адаптация;
• началната дата на трайно ограничената възможност за социална адаптация;
• необходимостта от чужда помощ - за хранене, обличане, личен тоалет, придружаване, надзор, възможност за отглеждане на детето в детско заведение (необходимостта от чужда помощ се определя спрямо увреждането, а не спрямо възрастта на детето);
• срок на решението;
• причинната връзка - или от какво е предизвикано увреждането;
• препоръка за по-нататъшно наблюдение, лечение и рехабилитация, режим на живот и труд, подходящи детски и учебни заведения;
• страда ли детето от заболяване, което е включено в списъка на тежките хронични заболявания, при наличието на които децата, настанени в специализирани за тези заболявания детски заведения или групи, не заплащат такса (чл. 21 от Н №19).
1.5. Методиката за определяне на степента на загубена възможност за социална адаптация отново е по медицински критерии, като се използва списъкът на заболяванията и съответните им проценти от НЕР.
1.6. Срокът на инвалидността се определя до две години или съкратен срок от една година - когато има вероятност за бързо подобрение. Обратно, когато увреждането е необратимо,РЕЛКК може да определи срок на инвалидността до навършване на 16-годишна възраст.
2. Какви права и придобивки могат да ползват родителите на деца с увреждания? Макар и съвсем недостатъчни, понякога дори „малкото" се оказва непознато за родителя. Правя уговорката, че част от правата могат да се ползват „директно от детето - но дори и тогава негов законен представител се явява родителят, който най-малкото трябва да бъде добре информиран на какво той или неговото дете имат право.
2.1. Основната социална придобивка, на която имат право родителите на деца с увреждания, е добавката по чл. 40 от Закона за защита, рехабилитация и социална интеграция на инвалидите(ЗЗРСИИ). Добавката се изплаща до навършване на 18-годишна възраст на детето и е в размер 70 на сто от гарантирания минимален доход. На осигурените родители добавката се изплаща директно от работодателя, а средствата са за сметка на държавния бюджет (Националния осигурителен институт).
На неосигурените родители добавката се изплаща от Общинските служби за социално подпомагане (ОССП), а средствата са за сметка на Фонда за рехабилитация и социална интеграция (ФРСИ).
За получаването на добавката се подава молба по образец до съответната ОССП (респективно до работодателя) и се представя решение на лекарската консултативна комисия (ЛКК). Добавката не се дава, ако детето е настанено в заведение на пълна държавна издръжка.
2.2. Зачита се за трудов стаж при пенсиониране времето, през което родител или осиновител на дете с увреждане не е работил по трудово правоотношение и не е бил осигурен (чл. 41 от ЗЗРСИИ). Това право може да се ползва само от родител, чието дете се нуждае от постоянни грижи. Необходимостта от постоянни грижи се установява от органите на медико-социалната експертиза. Това е една възможност за родителя да се пенсионира след време и да получава пенсия за осигурителен стаж и възраст,без да е работил необходимите години по трудов договор.
2.3. Освободени от заплащане на такса за детска градина или ясла са родителите на деца с увреждане с първа или втора група инвалидност (над 70%), както и родителите на деца с тежки хронични заболяв
Новата наредба за експертиза на работоспособността
Уважаеми читатели,
Преди две години Център за независим живот – София издаде сборника "Как и къде?" със събрани и цитирани онези често от различни законови актове, които имат отношение към правата и придобивките на хората с увреждания, придружени с подробни обяснения. Тази книжка беше необходима и естествено намери радушен прием – множество хора бяха споделяли с нас, че не са достатъчно информирани за правата, които им дава тяхното увреждане, за начините да потърсят и защитят тези права, за отговорните в съответните случаи институции, за действащите у нас закони.
Сравнително малкият тираж на "Как и къде?" бе изчерпан бързо, а вие продължавате да го търсите. Ние пък започнахме да търсим начини за увеличаване на тиража и второ издание.
Междувременно нормативната уредба, която засяга пряко хората с увреждания, претърпя сериозни промени. Приет беше изцяло нов Кодекс на задължителното обществено осигуряване, който замени досегашната уредба за пенсиите. Имаме и нова Наредба за експертизата на работоспособността, която промени начина на категоризиране на инвалидността. Утвърдени бяха нови законодателни решения в образованието, здравеопазването, архитектурната среда. А съвсем наскоро бе променен и основният закон за хората с увреждания – Законът за защита, рехабилитация и социална интеграция на инвалидите.
Всичко това ни накара да се откажем от допечатване на стария сборник и да се заемем с едно ново, второ издание на "Как и къде?", което да даде отговор на многобройните ви въпроси и потребности от гледна точка на актуалната нормативна уредба. Предпочетохме този път да разделим материята на седем брошури, всяка от които да представи различните права и възможности на хората с увреждания, за да можете по-лесно да намерите търсената от вас информация. Книжката в ръцете ви е част от тази поредица.
Надяваме се, че тя ще ви бъде полезна!
Глава I
РАЗЛИКИТЕ МЕЖДУ НОВАТА НАРЕДБА ЗА ОЦЕНКА НА РАБОТОСПОСОБНОСТТА И СТАРИТЕ НОРМАТИВНИ ТЕКСТОВЕ
В ДВ, бр. 61 от 25 юли 2000 г., бе обнародвана Наредба за експертиза на работоспособността (НЕР), която замени досега действащата Наредба №36 за експертизата на трайната нетрудоспособност (Н №36). Основната разлика между двете наредби е различната методика, по която става оценката на степента на увреждане. При старата уредба хората бяха обособени в три групи - първа, втора и трета - съответстващи на различните им възможности да се трудят.
В чл. 52 се казваше: „Първа група инвалидност се определя на лица, които поради здравословното си състояние са загубили напълно трудоспособността си за какъвто и да било труд".
Новата наредба определя проценти на загубена работоспособност, като за сравнение се вземат способностите на здравия човек - преди да получи увреждането. По този начин увреждането може да варира от 1 до 100%.
Тук е важно да се отбележат две неща. За да получи „статут" на човек с трайно увреждане, необходимо е лицето да има над 50% загубена работоспособност. Ако процентите са под 50, то човек не може да ползва никакви социални придобивки - независимо от дефицита - и на практика е изключен от всички интеграционни мерки.
Важно е да се знаят и приравняванията, които наредбата направи за онези хора, които са се явили пред териториално-експертните лекарски комисии (ТЕЛК) при действието на старата наредба и са получили група инвалидност.
Които тогава имаха същата абревиатура, но се наричаха „трудово-експертни".
Съгласно § 2 от Преходните и заключителни разпоредби на НЕР:
„Определените групи инвалидност до влизането в сила на наредбата се приравняват към следните проценти на загубената работоспособност:
1. първа група инвалидност - над 90 на сто;
2. втора група инвалидност - от 71 до 90 на сто;
3. трета група инвалидност - от 50 до 70 на сто".
Както се вижда, определените в миналото групи автоматично се приравняват на проценти. Сегашната нормативна уредба не прави разлика между процентите в една категория - т.е. все едно е дали човек с определена втора група инвалидност е 75 или 85 процента неработоспособен. Тук е мястото да отговорим на най-често срещания въпрос: „Имам пожизнено решение на ТЕЛК с определена група инвалидност! Трябва ли да се явявам отново пред комисията, за да ми се определят проценти?". Отговорът на този въпрос е - не, не е необходимо, доколкото получаването на пенсия и социални придобивки ще продължи, като групата ще бъде автоматично приравнена към посочените по-горе проценти. Съвсем друг е въпросът, ако имате забрана за труд във вашето решение или смятате, че състоянието ви се е влошило и трябва да ви бъдат определени по-високи проценти. В този случай е добре да пуснете молба за ново явяване пред ТЕЛК.
Друга особеност на НЕР е, че тя събра законовата уредба и едновременно урежда както материята за трайната нетрудоспособност (инвалидност), така и временната нетрудоспособност - болнични листове за болест, санаториално-курортно лечение, раждане, гледане на болен член на семейството и пр. Издаването на тези болнични листове, както и трайното увреждане (инвалидността) също са осигурителни събития, но поради спецификата на настоящата брошура няма да бъдат разгледани. Тези, които се интересуват от тази материя, ще препратим към чл. 44 - 90 от НЕР.
Накратко, с това се изчерпва взаимосвързаността между старата Наредба №36 и НЕР - и вече можем да преминем към разглеждане на новата уредба.
Глава II
ОРГАНИЗАЦИЯ НА ДЕЙНОСТТА ПО ОЦЕНКА НА УВРЕЖДАНЕТО
Експертизата на трайната неработоспособност се осъществява от ТЕЛК и Националната експертна лекарска комисия (НЕЛК) -според чл. 15, ал. 2 от Кодекса за задължително обществено осигуряване (КЗОО). Цялостният контрол върху експертизата е възложен на Министерството на здравеопазването и на Националния осигурителен институт (чл. 14 от КЗОО). Тук е задължително да направим ясно разграничение между временна и трайна неработоспособност. Временната неработоспособност е болест. При нея човек отива при личния си лекар, получава необходимите му лекарства и може да му бъде предписано лечение вкъщи. Временната неработоспособност винаги приключва с оздравяването на човека и обикновено трае не повече от шест месеца. Трайната неработоспособност е увреждане. При нея възможността за възстановяване или е напълно загубена, или е поставена под въпрос за много по-продължителен период, който не може да е по-малък от една година. Ето защо при трайната нетрудоспособност вече се говори за инвалидизиране на човека с всички произтичащи от това последици.
При определяне степента на трайно загубената работоспособност, правомощията на лекуващите органи са различни. Тези правомощия зависят от компетентността на съответните органи.
В определянето степента на увреждане вземат участие:
• Лекуващият лекар или стоматолог (СР);
• Лекарската консултативна комисия (ЛКК);
• Териториално-експертната лекарска комисия (ТЕЛК);
• Картотеката на медицинските експертни досиета (КМЕД);
• Националната експертна лекарска комисия (НЕЛК).
Нека видим как започва процедурата и какви са правомощията на всеки един от тези медицински органи.
1. СР - това е нашият лекуващ лекар, който ни предписва лекарства и ни разрешава ползването на болнични. Когато личният ни лекар прецени, че има данни за трайно настъпила загуба на работоспособността, той ни насочва за преглед към ЛКК (чл. 5 от НЕР). Пак той подготвя необходимите документи и вписва своето становище в личния ни амбулаторен картон (ЛАК).
2. ЛКК са комисиите, които извършват последващите изследвания и насочват заболелия към ТЕЛК. ЛКК задължително насочват към ТЕЛК в следните случаи:
• след изтичане на 6 месеца непрекъснат отпуск поради временна неработоспособност;
• преди изтичане на 6-месечния отпуск, ако има признаци за настъпила трайна неработоспособност;
• когато лицето е ползвало 12 месеца отпуск за временна неработоспособност с прекъсване в две предходни години и в годината на боледуването;
• когато лицето е трудоустроявано от ЛКК в продължение на 2години и работоспособността му не е възстановена;
• когато лицето е станало неработоспособно за работата, на която е трудоустроено от ЛКК.
Когато установят някое от тези обстоятелства, ЛКК попълват протокол и документи по образец, при необходимост назначават допълнителни изследвания и изпращат заболелия към органите на ТЕЛК.
Важно! Ако човекът (болният) пожелае, ЛКК задължително го насочва към ТЕЛК, дори да не смята това за необходимо (чл. 10, ал. 4 от НЕР). В този случай в протокола се отбелязва особеното мнение на ЛКК .
3. ТЕЛК са органите, които издават решение, с което се определя процентът трай но загубена работоспособност. Подробностите за процедурата, по която става това, ще разгледаме в следващата глава.
4. КМЕД са местата, където се подават молбите за явяване пред ТЕЛК и където се съхранява цялата налична медицинска документация на човека. Експертите на КМЕД имат задължението за своевременното придвижване на документацията и за проверка на решенията на ТЕЛК. Тези от тях, които са обжалвани, отиват в НЕЛК, а необжалваните след изтичане на 14-дневен срок получават печат „няма основание за обжалване" и влизат в сила.
5. НЕЛК - чрез своите специализирани състави - разглежда обжалваните решения на ТЕЛК и се произнася по основателността на жалбата. В своята дейност органите на НЕЛК могат да назначават допълнителни изследвания и да търсят мнението на научно-изследователски институти и национални консултанти. При особено спорни случаи НЕЛК може да свика експертен съвет, в който участват председателите на специализираните състави. НЕЛК може да потвърди решението на ТЕЛК, да го отмени и да го върне за ново разглеждане или направо сама да постанови ново решение.
Националният център по здравна информация към Министерството на здравеопазването обработва данните от експертните решения на ТЕЛК и НЕЛК и предоставя информацията на Министерството на здравеопазването и на Националния осигурителен институт, които, както вече стана дума, осъществяват цялостния методичен контрол върху експертизата.
Глава III
ПРОЦЕДУРА ПО ПОЛУЧАВАНЕ НА ТЕЛК-РЕШЕНИЕ
И така, увреждането е станало факт (то може да е в резултат на вродено заболяване, трудова злополука, общо заболяване и прочие - все събития, които никой не може да предвиди и избегне). Получили сме направление от личния си лекар, минали сме през ЛКК, която ни е препратила към ТЕЛК с препоръка за трайна неработоспособност. Определена ни е дата за явяване и списък с необходимите изследвания, които трябва да ни бъдат направени.
ТЕЛК може да вземе решение и без преглед на лицето, а само по документи, когато:
• има сключени спогодби с други страни, в които е установен такъв ред;
• при посмъртно освидетелстване и предсрочно преосвидетелстване за влошено състояние, когато лицето е подало молба в КМЕД приживе или е подлежало на редовно преосвидетелстване за получаване на пенсия;
• когато лицето, редовно призовано, откаже да се яви за освидетелстване, с изключение на случаите, при които по здравословни причини не може да ръководи постъпките си и да отговаря за тях;
• при продължително (над 2 месеца) лечение в чужбина с разрешение на Комисията за лечение в чужбина (чл. 19 от НЕР) .
ТЕЛК е длъжна да се произнесе в 40-дневен срок (забавянето по независещи от вас причини би било нарушение на НЕР). Явяването пред ТЕЛК става по местожителство на постоянния адрес на човека, което се доказва с документ за самоличност. Изключение се прави, ако човекът е бил на продължително лечение (повече от 30 дни) в болнично или домашно заведение, извън постоянното си местожителство. В този случай явяването му пред ТЕЛК става в района, в който той е лежащо болен.
Ако човекът не може самостоятелно да отиде в ТЕЛК (неподвижен на легло), то комисията трябва да дойде на домашно посещение при него. В този случай пътните разходи за командировката на експертите на ТЕЛК са за сметка на общината, в която човекът има постоянен адрес (чл. 12 и 13 от НЕР).
ТЕЛК заседава в състав от трима души лекари , които вземат решенията си единодушно.
Председател и двама членове.
При подписване на някой от членовете „с особено мнение", решението задължително се изпраща за проверка в НЕЛК. В своята дейност ТЕЛК може да ползва консултативната помощ и на други специалисти: психолози, социални работници, специалисти по трудова медицина и др. (чл. 16 от НЕР).
Което, за съжаление, е много рядка практика.
При самия медицински преглед участват само лекари.
1. Същност на експертизата на трайната неработоспособност.
При прегледа на човека, ТЕЛК задължително трябва да установи:
• степента на трайно намалената или загубена работоспособност в проценти спрямо здравия човек;
• потребността от чужда помощ и за какъв срок;
• срока на инвалидността и датата, на която изтича определеният срок на инвалидност;
• началната дата на трайно намалената или загубена работоспособност (дата на инвалидизиране);
• причинната връзка между увреждането (смъртта) и трудовата злополука, условията на труд, при които е работило освидетелстваното лице, включително и при военна и гражданска инвалидност;
• противопоказните условия на труд (чл. 91 от НЕР).
Критериите за оценка са еднакви, независимо какъв е поводът за явяване пред ТЕЛК - получаване на пенсия, социално подпомагане, данъчни облекчения и пр. Това е така, защото цялата методика е основана върху медицинските изследвания, определянето на диагноза (анамнеза) и върху „задълбочен клиничен преглед, насочени лабораторни и функционални изследвания и данните от наличната медицинска документация, даващи представа за функционалното състояние на заболелия орган и организма като цяло" (чл. 92 от НЕР).
Самата процедура е свързана с диагностицираме на всички налични функционални заболявания на човека и тяхното определяне в проценти загубена работоспособност. В Приложение №1 към НЕР са дадени обширни списъци с видове заболявания, всяко от което води до съответен процент загуба на работоспособност. Понякога процентите са посочени в граници „от - до" и ТЕЛК определя долния или горния праг на процента. Сборът от всички проценти се преизчислява по сложна математическа формула, в резултат на което се получават проценти загубена работоспособност. Процентът не може да бъде по-висок от 100, т.е. при наличието на множество тежки увреждания ТЕЛК определя максималния процент.
Определението говори само за себе си. Точно затова на уврежданията в нашата страна се гледа само като на медицински проблем и водещите специалисти са лекари. При социалния модел за оценка на уврежданията се търсят компенсаторните механизми, помощните средства и допълнителните потребности, които трябва да бъдат задоволени, за да може човекът с увреждане максимално да компенсира наличния дефицит и да бъде интегриран отново в обществото и своята нормална среда. При социалния подход, комисията за оценка представлява мултидисциплинарен екип, в който, разбира се, участва и лекар, но неговото мнение се отнася само до медицинската страна (диагнозата). Социалните потребности и компенсаторните механизми се определят от други специалисти - социален работник, психолог, специалист по достъпност и пр. - според конкретните потребности и възможности на човека, отчитайки на първо място неговите предпочитания .
За хората с тежка степен на увреждане ТЕЛК се произнася и по необходимостта от чужда помощ. Чуждата помощ се използва за подпомагане на битовото обслужване, помощ при самостоятелно придвижване, помощ при упражняване на трудова дейност и задоволяване на културни потребност и пр. (чл. 98 от НЕР).
Сроковете, за които се издава решението на ТЕЛК, са най-различни и зависят от състоянието на човека, от динамиката на увреждането и от възможностите за рехабилитация и възстановяване на работоспособността. Те са в границите от една до три години. Някои увреждания са дефинитивни - т.е. при тях не се очаква възстановяване на работоспособността. В такива случаи решението се издава пожизнено.
Такива са онези заболявания, които са посочени със знак "*" в Приложение N° 1 към НЕР.
В решението ТЕЛК определя и противопоказните условия за труд. Противопоказни могат да бъдат само такива условия, при които изпълнението на трудовите задължения би довело до влошаване на здравословното състояние и задълбочаване на увреждането. Ето защо не може да се твърди, че съществуват „общо неподходящи условия" - задължение на комисията е да определи кои конкретни дейности са противопоказни, а не да дава общи формулировки.
Повече за определяне датата на инвалидизиране, причинната връзка и други особености на процедурата можете да прочетете в текста на НЕР, който е приложен в края на тази брошура. Ако имате съмнения, че нещо във вашето решение не е отразено коректно, веднага се консултирайте със специалист.
Датата на инвалидизиране и причинната връзка могат да бъдат от съществено значение за отпускането на пенсия. Така например, правото на пенсия се поражда от датата на инвалидизиране, която често е предхождаща датата на издаване на самото решение от ТЕЛК. Ето защо внимателно проверете дали коректно е отразен началният период, в който е започнало вашето увреждане. Причинната връзка има значение, когато имате право да получите пенсия за трудова злополука или професионално заболяване. Ако не ви бъде призната причинна връзка - че изпълняваната работа е довела до трудова злополука, респективно професионално заболяване - то вие няма да можете да получите такава пенсия за инвалидност .
2. Правна същност на решението на ТЕЛК
В България решенията на ТЕЛК обхващат всички аспекти от оценката на човека с увреждане (медицински, социални, икономически) и до голяма степен предопределят неговата съдба. Решението определя:
• медицинската диагноза и съответно вида на увреждането;
• процента загубена работоспособност;
• правото на пенсия;
• правото да се получат помощно-технически средства;
• необходимостга от трудоустрояване;
• правото на социални помощи;
• правото да се ползват някои интеграционни услуги по Закона за защита, рехабилитация и социална интеграция на инвалидите;
Такива са, например, помощта за преустройство на жилище, помощта за внос на лично моторно превозно средство (ЛМПС), добавките за придружители на лица с увредено зрение и преводачи на лица с увреден слух и прочие .
• правото на данъчни облекчения и пр.
Както се вижда, решението на ТЕЛК засяга широк спектър от медицински, социални, данъчни и прочие аспекти. Това потвърждава необходимостта съставът на комисиите да бъде съставен от различни специалисти, а оценката да не се подчинява само на медицински критерии. В противен случай, когато съставът на комисията е само от лекари, основна се оказва медицинската диагноза, а най-важният проблем - мерките за социална интеграция - остава недокоснат и нерешен.
Глава IV
ОБЖАЛВАНЕ РЕШЕНИЯТА НА ТЕЛК
Решенията на ТЕЛК са индивидуални административни актове и, както вече видяхме, пораждат редица права и задължения. Като такива, те могат да се обжалват както по административен ред (пред НЕЛК), така и по съдебен ред (пред съответния окръжен съд). От момента, в който влязат в сила ( т.е. станат необжалваеми), те са задължителни за всички лица, органи и организации в страната (чл. 17 от КЗОО). При действието на старата Н N236 съществуваше спор дали е възможно да се обжалват решенията на НЕЛК по съдебен път.
Тези спорове бяха породени от действието на чл. 29а на Н N° 36, според който „Решенията на ЦТЕЛК са окончателни". Но дори тази категорична формулировка не може да заобиколи общия принцип, че всички административни актове, с изключение на тези, които са изрично изключени със закон, подлежат на съдебно обжалване. Доколкото наредбата не е закон, то чл. 29а се явяваше незаконосъобразен и съдилищата приемаха за разглеждане жалби срещу решения на ТЕЛК и ЦТЕЛК .
Сега вече е ясно - ако не сте доволни от своето решение, можете да го обжалвате, включително и като търсите защита от съда.
1. Обжалване по административен път - решението на ТЕЛК се обжалва пред НЕЛК. Жалбата в свободен текст се подава чрез КМЕД и в нея трябва да укажете в какво точно се състои неправомерността на вашето решение. Можете да обжалвате всичко -процента загубена работоспособност, потребността от чужда помощ, срока на инвалидизиране, датата на инвалидизиране, причинната връзка и противопоказните условия на труд. Жалбата се подава в 14-дневен срок от получаване на решението на ТЕЛК. По нея не се дължат никакви такси. КМЕД е длъжна още на следващия ден да изпрати жалбата със съпътстващата я документация в НЕЛК (чл. 38, ал. 1 от НЕР).
НЕЛК е длъжна да се произнесе по обжалваното решение в 45-дневен срок от постъпване на медицинската документация (чл. 27 от НЕР). Ако са необходими допълнителни изследвания, срокът започва да тече, след като те бъдат извършени. По изключение, НЕЛК може да се произнесе и по наличните документи, без да извършва нови изследвания. Важно! Ако комисията ви е назначила да си направите нови изследвания, а вие откажете да се явите на преглед, жалбата ви не се разглежда (чл. 29, ал. 2 от НЕР).
В решението си НЕЛК задължително се произнася по всички съществени елементи на решението на ТЕЛК, без значение дали точно те са били обжалвани. Независимо дали ще потвърди решението на ТЕЛК, дали ще го върне за преразглеждане или директно ще издаде ново, НЕЛК е длъжна или да ви даде своето решение лично, на ръка, или да ви го изпрати по пощата с писмо с обратна разписка. Това е особено важно условие, тъй като от датата на получаване на писмото за вас е налице възможността да обжалвате решението и по съдебен ред.
2. Обжалване решенията на НЕЛК пред съда
Когато човек е недоволен от действията на администрацията, той може да потърси защита на своите права и по съдебен път, колкото и да е неприятно да се ангажира със съдебна процедура.
Поради изключителното значение на решенията, които издават ТЕЛК и НЕЛК, и поради тяхното влияние върху правата, които придобиват хората с увреждания, законът е предвидил възможността да бъдат обжалвани в съда.
Жалбата се подава в 14-дневен срок от получаване на решението на НЕЛК пред съответния окръжен съд във вашия град (окръг). Жалбата се подава чрез НЕЛК - това означава, че не се внася директно в съда, а вие я подавате до НЕЛК, която е длъжна в тридневен срок да я изпрати на съда. Важно! При подаване на жалбата задължително вземете входящ номер за нея. По този начин вие удостоверявате спазването на сроковете, а също така максимално се гарантирате, че жалбата „няма да се загуби". Ако НЕЛК не подаде в срок жалбата ви в съда, по ваше настояване съдът ще я изиска служебно .
Жалбата се разглежда по реда на Закона за административното производство в открито съдебно заседание с трима съдии и участие на прокурор.
Задължително е да потърсите помощ от адвокат или друг компетентен юридически съветник, а тук ще ви дадем няколко съвета и препоръки.
2.1 За подаване на жалбата дължите съдебна такса в размерна 10 (десет) лева. Не е необходимо да я внасяте веднага. Това можете да направите и когато жалбата ви пристигне в съда. Самият съд ще ви изпрати уведомление, че трябва да я внесете в седемдневен срок.
2.2 По делото неизбежно ще направите разходи за адвокатска помощ и евентуално за съдебна експертиза. Не забравяйте за възможността да се освободите от такси, ако имате нисък доход.
Тази възможност е подробно разгледана в една от предишните ни брошури - „Данъчни облекчения и стимули за хора с увреждания" .
2.3 Не разчитайте делото да приключи бързо. Административните производства са едни от най-бавните и продължителни, защото често са свързани с тежки и сложни експертизи. Дори и да спечелите, респективно загубите делото, не забравяйте, че то може да бъде обжалвано пред по-горна съдебна инстанция.
2.4 И най-важното: докато продължава делото, вашето решение не е влязло в сила. Това означава, че няма да получавате пенсия, нямате право на помощно-технически средства, нямате право на социални придобивки.
Което много често се явява пагубно за човека с увреждане (особено невъзможността да получава пенсия) и води до нежелание да се водят съдебни дела. Необходимо е да се помисли за по-добро законодателно решение по въпроса .
От казаното дотук се вижда, че решението за или против съдебното обжалване на решенията на НЕЛК трябва да се вземе след сериозна консултация с юрист и като се отчетат всички неблагоприятни последици. Но във всички случаи, когато смятате, че правата ви са нарушени, трябва да намерите начин да потърсите тяхната защита.
Глава V
НЯКОИ ВЪПРОСИ ОТ ПРАКТИКАТА
Тук ще се опитаме да отговорим на някои от най-често задаваните от вас въпроси, свързани с получаването и използването на експертното решение. Това са практически казуси, които често намират нееднозначни решения, но ние ще се опитаме да ви ги представим от гледна точка на реалното законово положение.
1. „Добре ли е да се явя на ТЕЛК? Няма ли това по някакъв начин да ме ощети?"
Явяването на ТЕЛК е една ваша правна възможност, която вие можете да изберете да ползвате или не. Никой не може насила да ви накара да се явите на преглед, но получаването на ТЕЛК-решение е свързано с редица права и облекчения за вас. Нещо повече - ако получите право на пенсия за инвалидност, ще можете да добавите тази пенсия към размера на получаваната от вас заплата. Така че явяването пред ТЕЛК не може да ви навреди, като изключим неприятните моменти, свързани с чакането по опашки и извършването на редица процедури.
2. „Получих решение на ТЕЛК. Трябва ли да го покажа на работодателя си и няма ли да загубя работата си?"
Това е най-трудният въпрос. Много често в решението на ТЕЛК изрично се записва, че човекът може да работи сегашната си работа при съответно намалено работно време или облекчени условия на труд. В този случай той не само не е заплашен от уволнение, но дори попада под закрилата на закона като трудоустроен (чл. 333 от Кодекса на труда). За неговото съкращение се изисква изричното съгласие на Инспекцията по труда и мнението на ТЕЛК, което го прави по-защитен от работниците без увреждане.
Възможно е обаче сегашната ви работа наистина да не е подходяща за здравословното ви състояние. В този случай работодателят е длъжен да ви премести на подходяща работа, ако има такава в предприятието, и едва след това, ако подходящо място не се намери, да прекрати трудовия ви договор по здравословни причини. Сами разбирате, че и без решението на ТЕЛК рано или късно ще си проличи затруднението или невъзможността ви да се справяте с поставените ви задачи. Така че и в тоя случай показването на решението не вреди - иначе рискувате да ви уволнят просто поради баналното „несправяне с работата".
Колкото до задължението да „кажете" за решението от ТЕЛК на работодателя си, то ако не го направите, не ви грози санкция, но за сметка на това няма да можете да ползвате правата си. Единственото, което не трябва да правите, е да попълвате декларация, в която да твърдите, че нямате увреждане и противопоказни на работата ви заболявания.
3. „Получих решение на ТЕЛК с определени 40% загубена работоспособност. Какви са моите права?"
Както вече стана дума, почти нямате такива - няма да получавате пенсия, нито пък социални придобивки. Можете обаче да се ползвате с известна защита от Кодекса на труда, а така също, ако естеството на увреждането ви го налага, да получите помощ-но-техническо средство. 4. „В решението ми пише „негоден за всякакъв вид труд", а аз искам да работя! Какво да направя?"
Това е една често срещана в миналото формулировка, която е абсолютно незаконна. Правото на труд е конституционно гарантирано и защитено и никой не може да ви го отнеме с един административен акт. Нещо повече, по дефиниция няма човек, който да не може да работи нищо. Друг е въпросът колко запазени са способностите му, какви помощно-технически средства и инженерни решения са необходими за осигуряване логистиката на неговата работа и как да упражни запазения си умствен потенциал. Един от най-големите физици на всички времена, Стивън Хокинс, е човек с изключително тежко увреждане. Подобни ретроградни определения за „работоспособност" идват по инерция от отменената Н №36, в която наистина получаването на първа група беше обвързано императивно със забраната за работа. В сегашната НЕР няма такова изискване. Нещо повече -както вече видяхме, хората с трайни и необратими състояния, при които не се очаква развитие на увреждането, могат „да работят според възможностите и квалификацията си". Затова няма нищо страшно, ако един човек на инвалидна количка, който по медицинските критерии за оценка е 100% неработоспособен, по социалните критерии и наличните възможности е годен да се труди на много места. Каквито случаи стават все по-чести на практика.
5. „В Бюрото по труда отказаха да ме регистрират, тъй като нямали подходяща работа за мен и съм бил „инвалид"! Какво да направя?"
Това също е често срещано нарушение. Никое бюро по труда (БТ) няма право да ви откаже регистрация под предлог, че не можете да работите или пък няма да могат да ви намерят подходяща работа. Бюрата по труда предлагат комплекс от услуги (в това число преквалификации и обучения) и вие имате право да ги ползвате при търсене на работа. При наемането ви чрез БТ на работа, работдателят ви ще получи паричен стимул, поради което и за вас, и за него е от изключително значение да сте се регистрирали. Затова настоявайте за вашите права, а при необходимост обжалвайте отказа да бъдете регистрирани пред ръководителя на бюрото по труда или потърсете компетентна юридическа помощ.
6. „Срокът на ТЕЛК-решението ми изтече, а още не са ме викнали на ново явяване пред комисията! Какво да направя?Ще продължа ли да получавам пенсия?"
По принцип хората получават съобщение за повторно явяване пред ТЕЛК около два месеца преди изтичането на решението им. Това се прави именно с цел да се получи застъпване в сроковете на старото и новото решение и оттам да няма прекъсване на пенсията. Понякога обаче съобщението не идва. Това може да се дължи както на пропуск, така и на загубване по пощите или други организационни неуредици. Няма нищо лошо, ако вие сам се поинтересувате кога трябва да се явите и при необходимост подадете нова молба. Ако ТЕЛК-решението ви е изтекло, вашата пенсия ще бъде спряна до получаване на новото. Неслучайно сроковете за произнасяне от органите на ТЕЛК са кратки, за да не бъде оставен човекът без средства за съществуване. За съжаление, поради големия брой инвалидизирани хора в България и недотам добрата организация на работа, може да се получи и по-сериозно забавяне.
Важно е да знаете - ако ТЕЛК потвърди вашето увреждане и ви издаде ново ТЕЛК-решение, вие ще получите със задна дата всички неизплатени пенсии. Или иначе казано - ако първото ви решение е изтекло в края на август, а новото се получи в края на декември, то в края на декември вие ще получите наведнъж пенсията за месеците от август до декември.
b>Глава VI
ЕКСПЕРТИЗА НА ДЕЦА ДО 16-ГОДИШНА ВЪЗРАСТ
С приемането на Наредба №19 от 3 октомври 2000 г. (ДВ бр. 84 от 13 октомври 2000 г.) за експертизата на инвалидността при децата до 16-годишна възраст (Н №219), се въведоха нови критерии, които определят механизма за оценка на детските увреждания. По своята същност тя е много близка до системата, която въвежда ТЕЛК за хората над 16-годишна възраст. Тук ще се спрем само на най-важните особености, а така също и какви права могат да ползват родителите на деца с увреждания. За ваше улеснение като приложение сме дали целия текст на Наредба №19.
Особености при експертизата на детското увреждане.
1.1. Както и при възрастните, оценката на уврежданията при децата се извършва в проценти. Разбира се, тук приравняването не може да бъде към процент загубена работоспособност, поради невъзможността на децата да полагат труд. Ето защо Н N219отчита ограничението на възможността детето да се адаптира към средата, в която живее - т.нар. социална адаптация (чл. 1,ал. 1 от Н №19).
1.2. Органите, които извършват експертизата при децата, се наричат съответно Районни експертни лекарско-консултативни комисии (РЕЛКК) и Централна експертна лекарско-консултативна комисия (ЦЕЛКК), която осъществява контрол над решенията на РЕЛКК.
1.3. В заседанията си РЕЛКК задължително трябва да привлече като консултант експерт от отдела за закрила на детето при общинската служба за социално подпомагане, а така също може да търси помощта на детски психолози, педагози, социални работници и други специалисти.
1.4. Процедурата е подобна на тази при явяването на ТЕЛК. Тя започва с молба от единия родител, подадена до РЕЛКК чрез КМЕД. Срокът за издаване на решение от РЕЛКК по постъпилото искане за експертиза е 30-дневен от датата на постъпване на всички документи. РЕЛКК се произнася по:
• степента на трайно ограничената или загубена възможност за социална адаптация;
• началната дата на трайно ограничената възможност за социална адаптация;
• необходимостта от чужда помощ - за хранене, обличане, личен тоалет, придружаване, надзор, възможност за отглеждане на детето в детско заведение (необходимостта от чужда помощ се определя спрямо увреждането, а не спрямо възрастта на детето);
• срок на решението;
• причинната връзка - или от какво е предизвикано увреждането;
• препоръка за по-нататъшно наблюдение, лечение и рехабилитация, режим на живот и труд, подходящи детски и учебни заведения;
• страда ли детето от заболяване, което е включено в списъка на тежките хронични заболявания, при наличието на които децата, настанени в специализирани за тези заболявания детски заведения или групи, не заплащат такса (чл. 21 от Н №19).
1.5. Методиката за определяне на степента на загубена възможност за социална адаптация отново е по медицински критерии, като се използва списъкът на заболяванията и съответните им проценти от НЕР.
1.6. Срокът на инвалидността се определя до две години или съкратен срок от една година - когато има вероятност за бързо подобрение. Обратно, когато увреждането е необратимо,РЕЛКК може да определи срок на инвалидността до навършване на 16-годишна възраст.
2. Какви права и придобивки могат да ползват родителите на деца с увреждания? Макар и съвсем недостатъчни, понякога дори „малкото" се оказва непознато за родителя. Правя уговорката, че част от правата могат да се ползват „директно от детето - но дори и тогава негов законен представител се явява родителят, който най-малкото трябва да бъде добре информиран на какво той или неговото дете имат право.
2.1. Основната социална придобивка, на която имат право родителите на деца с увреждания, е добавката по чл. 40 от Закона за защита, рехабилитация и социална интеграция на инвалидите(ЗЗРСИИ). Добавката се изплаща до навършване на 18-годишна възраст на детето и е в размер 70 на сто от гарантирания минимален доход. На осигурените родители добавката се изплаща директно от работодателя, а средствата са за сметка на държавния бюджет (Националния осигурителен институт).
На неосигурените родители добавката се изплаща от Общинските служби за социално подпомагане (ОССП), а средствата са за сметка на Фонда за рехабилитация и социална интеграция (ФРСИ).
За получаването на добавката се подава молба по образец до съответната ОССП (респективно до работодателя) и се представя решение на лекарската консултативна комисия (ЛКК). Добавката не се дава, ако детето е настанено в заведение на пълна държавна издръжка.
2.2. Зачита се за трудов стаж при пенсиониране времето, през което родител или осиновител на дете с увреждане не е работил по трудово правоотношение и не е бил осигурен (чл. 41 от ЗЗРСИИ). Това право може да се ползва само от родител, чието дете се нуждае от постоянни грижи. Необходимостта от постоянни грижи се установява от органите на медико-социалната експертиза. Това е една възможност за родителя да се пенсионира след време и да получава пенсия за осигурителен стаж и възраст,без да е работил необходимите години по трудов договор.
2.3. Освободени от заплащане на такса за детска градина или ясла са родителите на деца с увреждане с първа или втора група инвалидност (над 70%), както и родителите на деца с тежки хронични заболяв
телк
Здравейте,дъщеря ми ена 6г. с инсулино зависим зах.диабет.на 14.09.2004г. Бяхме на РЕЛК във втора градска болница.Като влязохме никой нищо не ни и попита писаха,писаха и ми казаха ;това е.Дадоха и 60% без право на чужда помощ с мотив;детето може да се самообслужва соц. и битово.Тогава тя беше на 3г и явно според тях е можела сама да си слага инсулиныда си мери захарта,да се справя с хипоглекимийте и т.н.Но тогава от целия ужас незнах,че мога да обжалвам.Сега е на 6г. и е на предучилищна,а аз на работа.Решихме да кандидатсваме по проекта на Столична община за Соц.асистент,нойто да и слага инсулина в 12.30 и 16.00,но сеоказа,че неможе,защото е без право на придружител.Искам да се явим на ново освидетелстване,но незнам може ли и какъв е реда като сегашния и РЕЛК е до 2009г.моля ви ако някой знае нещо да пише или на lussi177@dir.bg Благодаря
-
- Posts: 3
- Joined: Mon May 12, 2008 2:45 pm [phpBB Debug] PHP Warning: in file [ROOT]/vendor/twig/twig/lib/Twig/Extension/Core.php on line 1107: count(): Parameter must be an array or an object that implements Countable
Здравейте.
Съвсем скоро време се получи така, че трябва да посетя ТЕЛК.
От преди около 3 години ми откриха заболяване с наименованието Архаидална киста на мозъкът. В последствие от всичките лекари които ми правиха експертизи и прегледи, се изясни че подлежа на ТЕЛК и че "шансовете ми" са категорични - нагледно чрез откритото ми заболяване.
Но нещете ли ето какво се получава. След "менкане" на личните ми документи с оригиналите, се получава така че при първото ми подаване за ТЕЛК комисия, биват отказани документите ми поради тази причина че всичките ми документи и записки от лечението и прегледите ми са се изгубили /странно как се получава това
/.
И ето така с нови и нови опити за откриването на документите ми стигаме само до следните изречения - Ама моля ви се, вашите документи не са при нас ами при другата болнична пътека.
И в последствие на мен ми се отказва преглед за ТЕЛК.
Минава време и отново се заинтересувах за този преглед дали ще мога да го мина. И си имам вече и уважителна причина - множество работодатели след като научават за заболяването ми или директно отказват местоработата ми, или след кратка работа (най-вероятно разбират конкретно за заболяването ми) аз бивам уволнен от работното си място... поради това че здравното ми състояние не отговаря на местоработата и заеманата ми длъжност.
С консултация на адвокат пратих писмо към здравните институции.
Незнам това писмо как е повлияло на всичкото това но ето резултатите.
Получих в срок от 2 седмици от изпращане на писмото ми съгласувано с адвокат, че ме привикват на преглед от ТЕЛК комисия
. Нима нещата могат да се задвижат толкова бързо?!?!?
Това беше добра новина за мен... защото от писмото пратено ми от ТЕЛК, това значеше че нещата в здравните заведения са задвижени и всичко си е наред с документацията.
Явих се на ТЕЛК комисия. И ще направя забележка - комисията се състоя мисля с 6 или 7 лекаря. (четох по-горе че трябва да е от 3 но може и да има някаква промяна незнам).
С влизането си в кабинета ми се случи следното - първото нещо което чух е че лицето (тоест аз) е неосигурено. После че не съм се явил на предназначените ми прегледи. И о ... да не съм се явил на 2 (двете) си привиквания за ТЕЛК комисия - а такива никога не съм получавал! И също така че сега се явявам поради тази причина че е била подадена жалба в някакво отделение на Здравеопазването (е поне разбрах че писмото ми е имало ефективност!!!).
В последствие прегледа се състоеше само от няколко мои движения едва ли не, и после разговор с невролог в отделен кабинет. И това беше всичко с изключение на тази добавка че тази комисия ми говореше с такъв тон че... абе едва ли не аз съм виновен че съм там и че те също присъстват.
Разговорът с неврологът се състоеше в това дали имам някакви си изменения на заболяването и дали съм имал ПОДОБРЕНИЯ?!?! (незнаех че киста на мозъка примерно може да изтече през носът ми и аз да се оправя / "моя лична измишлиотина"). Но това което ми направи впечатление бе следното след разговорът с неврологът - той поиска да се подпиша на писмото изпратено ми от ТЕЛК и да напиша че не съм си направил изследванията!!!
След това докторът поиска да ми земе моят личен оригинал за Епикризата!!!
И без да пита - отряза част от снимката правена ми на мозъкът!!!
И това беше всичко - след това при повторното ми явяване имах отказ от ТЕЛК и бях на 100% трудоспособен и годен за всякаква работа на територията на България.
Затова сега се ровя из интернет и след като намерих вашият сайт и ви позапознах с моята лична идилия, искам да ви попитам следните няколко въпроса:
1. Имат ли право от комисията да ми задържат/отнемат личните ми оригинали от заболяването - снимка; документация; епикризи; изследвания?
2. Редно ли е да се подпиша на документа (писмото пратено ми от ТЕЛК) - че не съм провел изследванията които така и не съм видял каде са написани, и това писмо да се ЗАВЕЖДА като ДОКУМЕНТ?
3. Имат ли право лекарите да изземват част от документирата ми информация - като се има напредвид че тя бива повредена като цялостен документ?
4. Според вас какво да правя от тук нататъка - след дори като си поисках отново писмото изпратено ми от ТЕЛК, те ми отказаха - прехвърляха ме от лекар на лекар и в последствие се стигна до извода че... "Евентуално ако желаеш можеш да обжалваш" ?!?
Моля за помощ! - чрез предложената от вас информация, и лично ще се обърна и към адвокат(и), и също така ще обжалвам (макар да не вярвам, че ще има ефект).
Моля също така да предупредя че съм прочел съображенията с сайта ви и че тази информация която я получа тук няма да бъде уползотворена или взета под 100% внимание. Просто търся насока.
Съвсем скоро време се получи така, че трябва да посетя ТЕЛК.
От преди около 3 години ми откриха заболяване с наименованието Архаидална киста на мозъкът. В последствие от всичките лекари които ми правиха експертизи и прегледи, се изясни че подлежа на ТЕЛК и че "шансовете ми" са категорични - нагледно чрез откритото ми заболяване.
Но нещете ли ето какво се получава. След "менкане" на личните ми документи с оригиналите, се получава така че при първото ми подаване за ТЕЛК комисия, биват отказани документите ми поради тази причина че всичките ми документи и записки от лечението и прегледите ми са се изгубили /странно как се получава това
![Question :?:](./images/smilies/icon_question.gif)
И ето така с нови и нови опити за откриването на документите ми стигаме само до следните изречения - Ама моля ви се, вашите документи не са при нас ами при другата болнична пътека.
И в последствие на мен ми се отказва преглед за ТЕЛК.
Минава време и отново се заинтересувах за този преглед дали ще мога да го мина. И си имам вече и уважителна причина - множество работодатели след като научават за заболяването ми или директно отказват местоработата ми, или след кратка работа (най-вероятно разбират конкретно за заболяването ми) аз бивам уволнен от работното си място... поради това че здравното ми състояние не отговаря на местоработата и заеманата ми длъжност.
С консултация на адвокат пратих писмо към здравните институции.
Незнам това писмо как е повлияло на всичкото това но ето резултатите.
Получих в срок от 2 седмици от изпращане на писмото ми съгласувано с адвокат, че ме привикват на преглед от ТЕЛК комисия
![Shocked :shock:](./images/smilies/icon_eek.gif)
Това беше добра новина за мен... защото от писмото пратено ми от ТЕЛК, това значеше че нещата в здравните заведения са задвижени и всичко си е наред с документацията.
Явих се на ТЕЛК комисия. И ще направя забележка - комисията се състоя мисля с 6 или 7 лекаря. (четох по-горе че трябва да е от 3 но може и да има някаква промяна незнам).
С влизането си в кабинета ми се случи следното - първото нещо което чух е че лицето (тоест аз) е неосигурено. После че не съм се явил на предназначените ми прегледи. И о ... да не съм се явил на 2 (двете) си привиквания за ТЕЛК комисия - а такива никога не съм получавал! И също така че сега се явявам поради тази причина че е била подадена жалба в някакво отделение на Здравеопазването (е поне разбрах че писмото ми е имало ефективност!!!).
В последствие прегледа се състоеше само от няколко мои движения едва ли не, и после разговор с невролог в отделен кабинет. И това беше всичко с изключение на тази добавка че тази комисия ми говореше с такъв тон че... абе едва ли не аз съм виновен че съм там и че те също присъстват.
![Embarassed :oops:](./images/smilies/icon_redface.gif)
Разговорът с неврологът се състоеше в това дали имам някакви си изменения на заболяването и дали съм имал ПОДОБРЕНИЯ?!?! (незнаех че киста на мозъка примерно може да изтече през носът ми и аз да се оправя / "моя лична измишлиотина"). Но това което ми направи впечатление бе следното след разговорът с неврологът - той поиска да се подпиша на писмото изпратено ми от ТЕЛК и да напиша че не съм си направил изследванията!!!
След това докторът поиска да ми земе моят личен оригинал за Епикризата!!!
И без да пита - отряза част от снимката правена ми на мозъкът!!!
И това беше всичко - след това при повторното ми явяване имах отказ от ТЕЛК и бях на 100% трудоспособен и годен за всякаква работа на територията на България.
Затова сега се ровя из интернет и след като намерих вашият сайт и ви позапознах с моята лична идилия, искам да ви попитам следните няколко въпроса:
1. Имат ли право от комисията да ми задържат/отнемат личните ми оригинали от заболяването - снимка; документация; епикризи; изследвания?
2. Редно ли е да се подпиша на документа (писмото пратено ми от ТЕЛК) - че не съм провел изследванията които така и не съм видял каде са написани, и това писмо да се ЗАВЕЖДА като ДОКУМЕНТ?
3. Имат ли право лекарите да изземват част от документирата ми информация - като се има напредвид че тя бива повредена като цялостен документ?
4. Според вас какво да правя от тук нататъка - след дори като си поисках отново писмото изпратено ми от ТЕЛК, те ми отказаха - прехвърляха ме от лекар на лекар и в последствие се стигна до извода че... "Евентуално ако желаеш можеш да обжалваш" ?!?
![Evil or Very Mad :evil:](./images/smilies/icon_evil.gif)
Моля за помощ! - чрез предложената от вас информация, и лично ще се обърна и към адвокат(и), и също така ще обжалвам (макар да не вярвам, че ще има ефект).
Моля също така да предупредя че съм прочел съображенията с сайта ви и че тази информация която я получа тук няма да бъде уползотворена или взета под 100% внимание. Просто търся насока.
Who is online
Users browsing this forum: No registered users and 123 guests